23.06.2016
Spildevandskomitéens Skrift 31 (serviceniveau for vand på terræn ved ekstremregn)
![Spildevandskomiteens-Skrift-31 Spildevandskomiteens-Skrift-31](http://www.evanet.dk/wp-content/uploads/2017/04/Spildevandskomiteens-Skrift-31.jpg)
SVK Skrift 31 er næsten klar – men hvordan bruger vi det i praksis?
Skrift 31 er næsten klar, og på denne temadag vil vi skulle høre/genopfriske indholdet i skriftet samt høre hvordan enkelte aktører allerede har arbejdet dybdegående med indholdet i skriftet. Kom derfor med til temadagen, hvis du vil være helt fagligt opdateret på dette område – samt få informationer/idéer med hjem til de faglige dialoger i skal have i kommunen eller forsyningen i den kommende tid med at implementere det nye skrift.
Spildevandskomiteens (SVK) Skrift 31 angiver en metode til anvendelse, når kommunerne skal fastlægge serviceniveau for vand på terræn ved ekstremregn. Heraf vil skriftet være en naturlig videreførsel af alle de gode overvejelser og aktioner, som allerede er indarbejdet i kommunens klimatilpasningsplan, i spildevandsplanen, i de hydrauliske modeller og diverse anvisninger for funktionspraksis (SVK Skrift 27).
En væsentlig del af SVK Skrift 31 er anvendelsen af cost benefit analyser, der skal være med til at give klare økonomiske prioriteringer for, hvilke projekter der skal gennemføres først. Hvordan findes balancen mellem skadesudgifter og løsningsomkostninger? Skal vi klimatilpasse eksisterende anlæg, og skal der være samme serviceniveau i hele kommunen?
Mon ikke dette kommer til at give gode dialoger ude i hverdagen, dialoger som nok allerede er i gang – og det er denne erfaring og de gode idéer vi gerne vil høre om og dele på denne temadag. Derfor er der i programmet afsat tid til gruppearbejde/-diskussioner og med en fælles opsamling i plenum. Ud fra dette får du konkrete idéer og problemstillinger med hjem.
Eftermiddagens program indeholder en præsentation og gennemgang af 3 praktiske tilgange til at håndtere problemstillinger i forhold til klimatilpasning og denne nye tilgang til udvælgelse af projekter til realisering. Samarbejdet omkring klimatilpasning mellem kommune og forsyning er meget vigtigt, og derfor kommer EVA-udvalget med et særligt tilbud til alle forsyninger: Tag én fra din kommune gratis med til EVA-temadag den 23/6-2016 – og heraf håber vi at se mange fra kommunerne til temadagen!
Dagens program
-
09:30
Kaffe/te og rundstykker
-
10:00
Velkomst og indledning
Jan Scheel, EVA-udvalget
Introduktion til dagens emne -
10:10
Nyt skrift fra Spildevandskomiteen vedr. oversvømmelser på terræn
SE PRÆSENTATIONEN
Birgit Paludan, KLAR Forsyning, (Køge, Greve, Solrød og Stevns Kommune)
I nær fremtid udgiver Spildevandskomiteen nyt skrift om serviceniveau for oversvømmelser på terræn – SVK Skrift 31. Vi får en gennemgang af skriftet, herunder de faglige og økonomiske vurderinger for at foretage valg af løsninger til håndtering af de forøgede regnmængder.
Principperne for cost benefit beregninger vil blive gennemgået, med en praktisk vinkel i forhold til den hverdag vi alle er en del af. -
11:00
Cost benefit af klimatilpasning – metodik
SE PRÆSENTATIONEN
Bo Matthiesen, NIRAS A/S
Cost-benefit-analyser holder gevinsten ved investering op mod omkostningen, men hvordan gør vi det i praksis ved klimatilpasning mod ekstremregn?
Vi ser oppefra på metoden til cost-benefit-analyse af klimatilpasning og går ned i overvejelserne under de enkelte steps. Vi kommer bl.a. ind på: Hvordan beskriver vi gevinsten ved klimatilpasning? Hvor indgår oversvømmelseskort i cost-benefit-analysen? Hvordan værdisætter vi skader? -
11:25
Klimatilpasningsstrategi i Aarhus Kommune - grundlaget
SE PRÆSENTATIONEN
Gitte Normand Andersen, Gruppeleder, Vandmiljø og Landbrug, Aarhus Kommune
Strategien for at tilpasse Aarhus Kommune til klimaforandringer med kraftigere og hyppigere regnskyl er at skabe tid og plads til vandet. Samtidig ses vandet som en ressource, der bidrager med mere værdi i natur og byrum og dermed skaber liveability, der gør Aarhus til en god by at være i for borgere og virksomheder.
Med lokalt differentierede mål for håndtering af vand på terræn behandler vi bedst borgerne ens. Samtidig sikres en samfundsmæssig ansvarlig klimatilpasning og en økonomisk optimal anvendelse af klimatilpasningsmidlerne. Det er konklusionen i Aarhus Kommune, hvor metoden til at udarbejde mål for skybrudshåndtering skal politisk behandles med spildevandsplanen i foråret/sommeren 2016.
Gitte vil fortælle om de overvejelser der ligger bag at fastlægge mål for vand på terræn i spildevandsplanen. -
11:50
10 minutter ved bordene – hvad har vi hørt?
Jan Scheel, EVA-udvalget
Definere spørgsmål til efter frokost -
12:00
Frokost
-
13:00
Opsamling på formiddagen og spørgsmål til foredragsholdere
Jan Scheel, EVA-udvalget -
13:15
Mål for regnvand på terræn i Aarhus Kommune – praktisk tilgang
SE PRÆSENTATIONEN
Mads Uggerby, Envidan A/S
Med lokalt differentierede mål for håndtering af vand på terræn behandler vi bedst borgerne ens. Samtidig sikres en samfundsmæssig ansvarlig klimatilpasning og en økonomisk optimal anvendelse af klimatilpasningsmidlerne. Det er konklusionen i Aarhus Kommune, hvor metoden til at udarbejde mål for skybrudshåndtering skal politisk behandles med spildevandsplanen i foråret/sommeren 2016.
For at arbejde med et serviceniveau, der ikke er udtrykt som et stuvningsniveau til en gentagelsesperiode, er der i Aarhus Kommune udviklet en metode, der grundlæggende fastsætter et mål for vand på terræn ved, at den investering, der foretages i klimatilpasning, tjener sig ind i form af sparede skadesomkostninger vurderet i en cost-benefit analyse og/eller ved at sikre, at vitale samfundsnyttige funktioner kan opretholdes.
Cost-benefit analysen foretages i et nyt udviklet værktøj, der sammenligner de samlede udgifter med og uden klimatilpasning. Værktøjet tager udgangspunkt i en kortlægning af oversvømmelsernes udbredelse og omkostningerne som følge af oversvømmelserne i et konkret projektområde. Analysen resulterer i en økonomisk sammenligning, der bruges til at vurdere, om en given klimatilpasningsindsats tjener sig ind i form af sparede skadesomkostninger.
Mads vil gennemgå baggrunden, metoden og vise eksempler på, hvordan metoden kan bruges i praksis. -
13:45
Kort gruppedrøftelse ved bordene, spørgsmål til foredragsholderne
Jan Scheel, EVA-udvalget -
14:00
Pause
-
14:20
Harrestrup Å
SE PRÆSENTATIONEN
Helena Åstrøm, Orbicon A/S
I det tværkommunale samarbejde omkring Harrestrup Å er der udarbejdet en stor fælles Kapacitetsplan for åen, der afvander et 80 km2 stort opland, og områder i 10 forskellige kommuner. Formålet med Kapacitetsplanen er at sikre en indretning af åen, så den kan håndtere en 100 års regnhændelse om 100 år samt muliggøre tilledning af skybrudsvand fra oplandet. I projektet er der udført en risikovurdering og cost benefit analyse for at vurdere den samfundsøkonomiske lønsomhed af investeringerne i Kapacitetsplanen, og klimasikring af oplandet til åen. Når der gennemføres samfundsøkonomiske analyser, der rækker langt ud i fremtiden, er resultaterne meget usikre. På grund af den store usikkerhed i analysen er der foretaget en detaljeret følsomhedsanalyse, som vurderer hvordan ændringer i usikre parametre og antagelser påvirker resultatet. Følsomhedsanalysen viser, at på trods af store usikkerheder i risikovurdering og cost benefit analyse, samt store forskelle i resultaterne afhængigt af parametervalg og kombination af disse, er tendensen den, at en investeringerne i Kapacitetsplanen er samfundsøkonomisk lønsom. -
14:50
Klimatilpasnings og Skybrudssikring af Birkedalen i Greve kommune
SE PRÆSENTATIONEN
Andreas Lindvold Bøndergaard, Klar Forsyning
Greve Spildevand klimatilpasser byområdet Birkedalen til kommunens serviceniveau på maksimal opstuvning til terræn én gang hvert 10. år i fremtiden. Projektet viser at det samfundsøkonomisk er en god forretning at gennemføre klimatilpasningen, og der gives eksempel på hvordan skybrudstilpasningen kan vurderes. Projektet er et eksempel på hvordan en cost-benefitanalyse kan danne grundlag for en politisk beslutning om klimatilpasning og skybrudssikring. -
15:20
Afrunding og afsluttende bemærkninger
Jan Scheel, EVA-udvalget -
15:30
Tak for denne gang og kom godt hjem